Prikaz osnovnih podataka o dokumentu
Директни и индиректни ефекти демографских структура на стопу партиципације у радној снази
dc.creator | Глигоријевић, Вера | |
dc.creator | Кнежевић, Александар | |
dc.creator | Бакић, Дамјан | |
dc.date.accessioned | 2023-10-16T14:30:17Z | |
dc.date.available | 2023-10-16T14:30:17Z | |
dc.date.issued | 2023 | |
dc.identifier.issn | 0352-5732 | |
dc.identifier.uri | http://gery.gef.bg.ac.rs/handle/123456789/1473 | |
dc.description.abstract | На стопу економске активности радно способног становништва старост и образовање двојако делују: преко специфичних стопа активности (директни или бихевиорални ефекти) и посредством нумеричке расподеле становништва (индиректни или композитни ефекти). Природа везе између активности, старења и образовања становништва је добро описана у демографској литератури, али је непознато у којој мери на ниво економске активности становништва утичу директна и индиректна компонента старења и образовања, да ли се однос компоненти мења током времена, и може ли се на основу доприноса ове две компоненте прецизније одредити потенцијал за проширење обима радне снаге. У раду се анализира период 2002–2021. година, када су вредности стопе активности у Србији флуктуирале, па је било интересантно истражити који су ефекти снажније деловали током две деценије дивергентних трендова опште стопе (опадање током 2002–2011. и раст од 2011. до 2021. године). Претпоставља се да су на ниво економске активности становништва јаче деловали бихевиорални него композитни ефекти. Анализа је ослоњена на податке „Анкете о радној снази”, а за квантификацију доприноса директне и индиректне компоненте употребљен је у демографији често коришћен метод декомпозиције општих стопа. Резултати су показали да општа стопа активности становништва кореспондира са кретањем учешћа примарног радног контингента (25–55 година), и да је током читавог истраживаног периода структурна компонента била слабије изражена у односу на бихевиоралну, посебно у контингенту женског становништва. Са аспекта образовања добијени су слични резултати: на кретање нивоа економске активности становништва снажније су деловале промене специфичних стопа према нивоу образовања, него промена образовног састава становништва. | sr |
dc.language.iso | sr | sr |
dc.publisher | Нови Сад : Матица | sr |
dc.rights | openAccess | sr |
dc.source | Zbornik Matice srpske za društvene nauke | sr |
dc.subject | старење | sr |
dc.subject | образовање | sr |
dc.subject | општа стопа активности | sr |
dc.subject | радни контингент | sr |
dc.subject | декомпозиција | sr |
dc.subject | специфичне стопе активности | sr |
dc.title | Директни и индиректни ефекти демографских структура на стопу партиципације у радној снази | sr |
dc.type | article | sr |
dc.rights.license | ARR | sr |
dc.citation.issue | 185 | |
dc.citation.spage | 31 | |
dc.citation.epage | 50 | |
dc.citation.rank | M51 | |
dc.identifier.doi | 10.2298/ZMSDN2385031G | |
dc.identifier.fulltext | http://gery.gef.bg.ac.rs/bitstream/id/3268/bitstream_3268.pdf | |
dc.type.version | publishedVersion | sr |